Kes meist ei teaks basiiliku krõmpsuvat, pähklist ning värsket maitset! Basiilik on piparmündi perekonda kuuluv maitsetaim.
Magus basiilik (Ocimum basilicum) mängib rolli paljudes Vahemeremaade ja eriti Itaalia köökides. See on pesto aluseks ja lisab salatitele, pastadele, pitsale ja teistele roogadele omapärase maitse. Seda ürti sisaldavad ka Indoneesia, Tai ja Vietnami köök.
IDANDADA VÕI KASVATADA VÕRSEID (TÕUSMEID)?
Kuna basiilik on üks nendest seemnetest, millele tekib niiskusega kokkupuute ümber geeljas mass, siis meie soovitame basiilikust kasvatada võrseid. Basiiliku võrsed on söömiseks valmis 18-23 päevaga.
Basiiliku tõusmed (võrsed) on basiiliku taime noored õrnad võrsed, mida süüakse siis, kui need on vaid mõne setimeetri kõrgused. Need väikesed rohelised on täis maitset ja toitaineid.
Basiiliku seemned leiad meie e-poest.
![](https://www.plantos.ee/wp-content/uploads/2023/06/basiilik-1-1024x682.jpg)
KASU TERVISELE
Basiiliku tõusmed on rikkad oluliste vitamiinide, mineraalide ja antioksüdantide poolest. Võrreldes küpsete basiilikulehtedega sisaldavad need suuremas kontsentratsioonis toitaineid.
Basiiliku tõusmed on teadaolevalt võimas antioksüdantide allikas, sisaldavad A-, B-, C-,E- ja K-vitamiine ning kaltsiumi, fosforit, rauda, tsinki, vaske, magneesiumi ja kaaliumi. Samuti on neis palju antioksüdante, mis aitavad kaitsta keha vabade radikaalide eest. Vabad radikaalid võivad kahjustada rakke ja soodustada krooniliste haiguste teket.
Basiiliku mikrorohelised sisaldavad flavonoide, nagu orientiin ja vitseniin, millel on tõestatud põletikuvastased omadused. Nende tarbimine võib aidata vähendada põletikku kehas. Arvatakse, et basiiliku mikrorohelised toetavad seedimist ja leevendavad seedeprobleeme. Need sisaldavad ensüüme, mis aitavad kaasa valkude lagunemisele ja aitavad organismil toitaineid tõhusamalt omastada.
Mõned uuringud näitavad, et basiiliku mikrorohelised võivad avaldada positiivset mõju südame tervisele. Basiiliku mikrorohelistes sisalduvad antioksüdandid ja flavonoidid võivad aidata vähendada südame-veresoonkonna haiguste riski, soodustades tervislikku verevarustust ja alandades kolesterooli taset. Basiiliku mikrorohelised võivad aidata reguleerida veresuhkru taset nende kõrge kiudainesisalduse ja teatud ühendite olemasolu tõttu.
KASUTAMINE
Lisaks sellele, et need on meie tervisele kasulikud, lisavad basiiliku tõusmed roogadele maitset ja värskust. Neid saab kasutada salatites, pastaroogades, magustoitudel või roogade kaunistuseks, samuti segada pestosse ja kastmetesse.
Oluline on märkida, et spetsiaalselt basiiliku mikroroheliste kohta tehtud teaduslikke uuringuid ei ole palju ja enamik mainitud eelistest põhinevad basiiliku kui ürdi toiteväärtusel ja teadaolevatel omadustel.
Vaata ka meie retsepte.
![](https://www.plantos.ee/wp-content/uploads/2023/04/Tomati_Mozarella_salat_plantos-5-1024x682.jpg)
Kasutatud allikad:
Gülçin, I., Elmastaş, M., & Aboul-Enein, H. Y. (2007). Determination of antioxidant and radical scavenging activity of Basil (Ocimum basilicum L. Family Lamiaceae) assayed by different methodologies. Phytotherapy Research: PTR, 21(4), 354–361. https://doi.org/10.1002/ptr.2069
Li, H., Ge, Y., Luo, Z., Zhou, Y., Zhang, X., Zhang, J., & Fu, Q. (2017). Evaluation of the chemical composition, antioxidant and anti-inflammatory activities of distillate and residue fractions of sweet basil essential oil. Journal of Food Science and Technology, 54(7), 1882. https://doi.org/10.1007/s13197-017-2620-x
Pinto, E., Almeida, A. A., Aguiar, A. A., & Ferreira, I. M. P. L. V. O. (2015). Comparison between the mineral profile and nitrate content of microgreens and mature lettuces. Journal of Food Composition and Analysis, 37, 38–43. https://doi.org/10.1016/j.jfca.2014.06.018
Cohen, M. M. (2014). Tulsi – Ocimum sanctum: A herb for all reasons. Journal of Ayurveda and Integrative Medicine, 5(4), 251–259. https://doi.org/10.4103/0975-9476.146554
Widjaja, S. S., Rusdiana, & Savira, M. (2019). Glucose Lowering Effect of Basil Leaves in Diabetic Rats. Open Access Macedonian Journal of Medical Sciences, 7(9), 1415–1417. https://doi.org/10.3889/oamjms.2019.293